Sfantul Augustin, Despre Facerea lumii si Despre Timp (cu o introducere de Papa Pius al XI‑lea si o postfata de Nicolae Iorga)  
Iata ca, dupa 1500 de ani, Sfantul Augustin (354-430) ne vorbeste in continuare.
Cartea Despre Tao si calitatile sale“, cu o introducere de Max Weber si o postfata de Rene Guenon
Confucius, „Analecte“, cu o introducere de Max Weber..
Mic tratat de eudemonologie“, cu o introducere de Friedrich Nietzsche
Friedrich Nietzsche, „Nasterea tragediei“, cu o introducere de Richard Wagner
Georg Simmel, „Religia“, cu o introducere de Nae Ionescu
Lao Tse, „Tao Te Ching.
Forma mintii e deci un indicator bun pentru a explica de ce anumite carti de filosofie au schimbat societatea si continua sa o influenteze cu fiecare noua generatie de cititori.  
In colectia „Forma mentis“ au mai aparut: Arthur Schopenhauer, „Arta de a fi fericit.
Exista asa ceva? Peste tot unde vedem ca lumea se comporta la fel: un milion de tineri poarta simultan aceiasi blugi, eventual rupti, lumea se supune modei, exista mode intelectuale si filosofii la moda.
A carei minti? A individului? Nu aceea a unui singur individ, ci a unui numar suficient de mare de indivizi pentru a putea vorbi de o stare colectiva.
Dar inainte de crearea lumii ce a fost? Cum a trait Dumnezeu inainte de crearea lumii? Nu erau ceasuri, nu erau zile, nu erau ani! Si el incerca a inlatura toate obiectiile: dar atunci nu erau inca zilele, anii, secolele, lucruri care sunt toate in legatura cu creatiunea; inainte domnea acel infinit divin, in care nu putem veni noi cu impartirile noastre de vreme.“ (Nicolae Iorga)  
Prezentarea colectiei „Forma mentis“  
Forma mentis inseamna starea mintii.
Dumnezeu este etern.
El scrie parca pentru omul de azi care traieste in aceasta lume pipernicita, indiferenta la orice transcendenta, si totusi pentru omul care are sansa de a-si recapata demnitatea crestina. „In Augustin a trait, nu un pagan, ci un neoplatonician, mai ales un manihean, impotriva caruia s-a luptat cu inversunare, ca sa-l distruga, dar care, necontenit, dupa fiecare lupta, ridica iarasi in adancul sufletului o intrebare: la aceasta nu te-ai gandit?! Si pe atunci intrebarile pe care si le punea sufletul omenesc, intrebarile Despre natura asa de misterioasa pentru acea vreme, erau nesfarsit de multe si chinuitoare.
Trecand dincolo de cadrul unui sistem filosofic si indreptandu-si curiozitatea catre doua dintre elementele importante ale fiintarii crestine, Facerea si Timpul, Augustin este „intuitiv si poet vizionar“.
Surprinzator cat de relevanta este si astazi experienta umana si spirituala a acestui mare ganditor, nascut in zorii crestinismului si care l-a descoperit pe Hristos in launtrul cautarilor sale.
Sfantul Augustin, Despre Facerea lumii si Despre Timp (cu o introducere de Papa Pius al XI‑lea si o postfata de Nicolae Iorga)  
Iata ca, dupa 1500 de ani, Sfantul Augustin (354-430) ne vorbeste in continuare