&bdquo
Cartea doamnei Cella Serghi impune criticului raspunderi mai mari decat le comporta o grabita recomandare.
Din seria scrierilor sale fac parte: Cad zidurile (1950) – roman rescris si republicat cu titlul Cartea Mironei (1965), apoi Mirona (1972), despre care va marturisi ca ii este cea mai draga carte, Cantecul uzinei (1950), S-a dumirit Mos Ilie (1950), Cantemiristii (1954), Fetele lui Barota (1958) – roman reeditat in 1974 cu titlul Iubiri paralele.
Un dar de observatie minutioasa, exacta, notata pregnant, cu o rara putere de a da viata si relief ultimului detaliu, iar in al doilea rand, un simt de poezie, care trece dincolo de spectacolul imediat al vietii si proiecteaza o lumina emotionanta peste cele mai derizorii fapte, gesturi si lucruri.&rdquo
Mihail SebastianCella Serghi (1907–1992), scriitoare, traducatoare si publicista, este considerata una dintre cele mai importante prozatoare din perioada interbelica.
Totul arata, in opera sa, ca exceptionalele daruri de expresie si de sensibilitate au fost dominate si calauzite de o vointa proprie de a crea peste orice improvizatie, peste orice diletantism.
Este incontestabil «o opera» in sensul cel mai greu al acestui cuvant... &bdquo
Cartea doamnei Cella Serghi impune criticului raspunderi mai mari decat le comporta o grabita recomandare